CNP: Crestere prognozata la 5,3% a productiei in constructii |
Actualitatea interna Publicat de Cosmin Dincu 25 Ian 2017 12:38 |
![]() Sectorul de profil va reprezenta 6,2% din PIB in anul 2020
Dupa rezultatele considerate a fi optime din 2016, la nivelul lui 2017 ramura constructiilor ar putea redeveni unul din principalele motoare ale economiei nationale, indicele VAB urmand a spori succesiv, pana in 2020, cu niveluri superioare anumitor domenii economice, mai precis de +6%, +7%, +7,2% si +7,7%, pe baza cresterii productiei, respectiv a intregii piete (+5,8%, +6,8%, +7% si +7,7%), mai sustin expertii institutiei. De aceea, contributia ramurii de constructii la cresterea reala a PIB va fi pozitiva si situata la praguri relativ constante (pornind de la pragul de +0,2% pentru anul 2016), astfel incat pentru intervalul 2017-2020 acest indicator va ajunge la +0,4%, cu o exceptie (respectiv, +0,5% in anul 2020). Contributiile respective sunt plasate, insa, sub cele specifice serviciilor (cu un aport cuprins intre +2,9% pana la +3,7%), insa la un nivel comparabil celui al impozitelor nete pe produs (+0,4% in 2017, apoi cate +0,5% in fiecare an ce a mai ramas din intervalul analizat). In acelasi timp, a doua forta economica, dupa servicii, va fi cu siguranta industria, ce va avea contributii la cresterea reala a PIB situate de la +1,1% pana la +1,4%, in timp ce agricultura va avea un aport mai redus in acest sens (de +0,1% in acest an, apoi tot de cate +0,1% pentru restul perioadei prognozate, evidentiindu-se chiar o contributie nula in 2020). Observand modificarile procentuale fata de precedentele 12 luni, in ceea ce priveste structura PIB pe ramuri economice (determinata pe baza valorilor nominale), expertii CNP sustin ca, daca in 2016 sectorul de constructii a reprezentat 5,9% din PIB, in 2017 ar putea detine o cota mai mare (de 6%), iar in intervalul 2018-2020 va conta cu 6,1%, 6,1% si 6,2%, in detrimentul agriculturii, deoarece serviciile si industria vor ramane principalele ramuri din structura PIB (cu indicatori medii de circa 56% in sectorul tertiar si de 23% in industrie). In mod separat si traditional pentru CNP, s-a estimat si evolutia industriei constructiilor metalice unde, dupa realizari pozitive minime anul trecut (+1%), se va instala un trend ceva mai accelerat de recuperare a pierderilor (circa +4,9% in acest an, +4,7% in 2018, +4,2% in 2019 si +3,5% in 2020). Cresterea costului pe piata de constructii va fi insa inevitabila, dupa diminuarea de -2% din 2015 si o eventuala stagnare consemnata anul trecut (0%), ajungandu-se la niveluri medii anuale de +1%, +1,5%, +2% si +2% pentru perioada 2017-2020.
Alte schimbari privind evolutia volumului lucrarilor de constructii
Un capitol separat al noii prognoze, realizat de CNP in colaborare cu Institutul National de Statistica (INS), se refera la evolutia volumului lucrarilor de constructii in intervalul de referinta, exprimata tot ca serie bruta pentru anul de baza 2010, insa, spre deosebire de versiunea preliminara si in concordanta cu varianta finala de toamna, actuala cercetare pentru proiectul de buget evidentiaza si modificarile procentuale fata de anul anterior. Informatiile se refera atat la dinamica volumului lucrarilor in total, cat si pe elemente de structura si pe tipuri de constructii, comparativ cu anul 2010, dar procentele reflecta si cresterea sau scaderea in raport cu fiecare an anterior. Datele exhaustive vizeaza perioada 2015-2020, observandu-se ca, dupa deprecierea din 2014 (de -6,7% in total), reliefata in documente anterioare ale CNP, 2015 a reprezentat primul an de crestere sustenabila (cu +10,4%, din care +5,2% in cazul lucrarilor de constructii noi, +31,8% la cele de reparatii capitale si +13,3% la procedurile de intretinere si reparatii curente). Pe obiecte de constructii, insa, majorarea in volum de +10,4% din 2015 a fost cauzata exclusiv de augmentarea investitiilor statului, ceea ce a dus la un salt neasteptat al volumului lucrarilor de infrastructura. Astfel, in urma cu 24 de luni, pe tipuri de constructii, lucrarile la imobile s-au diminuat in medie cu -1,1% (respectiv cu -5,8% la cladirile rezidentiale, pentru ca la cele nerezidentiale a avut loc un salt de +1,1%), in timp ce, in cazul constructiilor ingineresti, cresterea a fost de +20%.
Situatia din 2016 ar putea indica chiar un trend descendent (calculat si pe baza informatiilor statistice disponibile la 11 luni, care nu sunt deloc incurajatoare), de vreme ce, potrivit CNP, volumul lucrarilor de constructii va scadea cu -3,1%, reflectand fluctuatii in marje de +0,7% la constructiile noi si -0,2% in cazul lucrarilor de intretinere si reparatii curente, iar in cazul reparatiilor capitale (ca principale elemente de structura) se estimeaza o depreciere drastica (-23%). In schimb, pe tipuri de constructii, se prevede o reducere fara echivoc a volumului lucrarilor pe segmentul ingineriei civile (-9,3%), iar investitorii privati au sustinut piata anul trecut, intrucat la procedurile ce presupun constructia de cladiri s-ar putea remarca o crestere de +5,9%, rezultata, de fapt, ca urmare a majorarii de +14% pe segmentul rezidential, deoarece pe piata imobilelor cu alta destinatie fata de cea de locuinta ar fi avut loc un progres minor (+2,4%). In intervalul 2017-2020, dupa cum s-a aratat anterior, volumul lucrarilor de constructii urmeaza sa sporeasca, in medie, intr-un ritm de +5,8%, +6,8%, +7% si 7,4%, cele mai dinamice, ca elemente de structura, urmand sa fie constructiile noi (+6,3%, +7,3%, +7,5 si +7,8%), respectiv procedurile de intretinere si reparatii curente (+6,2%, +7,2%, +7,5% si +8%), intrucat cele de reparatii capitale (cu o valoare adaugata mai mare) vor progresa la niveluri aflate sub medie (+2%, +3%, +3,5% si +4%). Pe tipuri de constructii, lucrarile la cladiri nu vor mai regresa (ca in 2015), ci dimpotriva, se vor majora cu +5,9% in 2016, apoi, in ordine, cu +3,5%, +4,5%, +4,8% si +5,2%. Segmentul rezidential ar trebui sa-si revina intr-un ritm ceva mai alert, cu sporiri anuale de +14%, +4,5%, +6%, +6,5% si +6,5% in perioada 2016-2020, iar cel nerezidential va frana, practic, parcursul acestui domeniu, cu fluctuatii succesive de +2,4%, +3%, +3,8%, +4% si +4,5% intre anii 2016 si 2020. Este tot mai clar faptul ca o eventuala crestere succesiva in ramura de constructii, asa cum prognozeaza CNP in varianta de iarna (din ianuarie 2017), nu va putea avea loc fara o implicare mai puternica a statului, ca autoritate contractanta, astfel incat pentru lucrarile de infrastructura (constructii ingineresti) se prevad dinamici diferite, dupa scaderea de -9,6% din 2016, urmand, pana in 2020 inclusiv, salturi de +7,6%, +8,6%, +8,7% si +9%. Pentru informatii suplimentare, www.cnp.ro
|